Prehrambeni otpad proizvodi 3,3 milijarde tona ugljičnog dioksida, što ubrzava globalne klimatske promjene. Da je otpadna hrana država, ona bi bila treći najveći proizvođač ugljičnog dioksida na svijetu
Četvrtina bačene hrane mogla bi nahraniti 870 milijuna ljudi
Danas je više od 500 milijuna ljudi gladno, a trećina hrane se baci ili ne iskoristi, odnosno oko 1,3 milijarde tona hrane propadne.
Uz malo više razmišljanja zato svi možemo napraviti male promjene koje će imati velik i pozitivan utjecaj na zdravlje našeg planeta, tvrdi Max La Manna, autor i kuhar koji se zalaže za kuhinju s nula otpada, u svojoj knjizi “More Plants Less Waste”.
On je nadahnuo tisuće ljudi širom svijeta da preispitaju svoj odnos prema konzumaciji hrane i očuvanju okoliša.
- Kad sam počeo učiti o utjecajima prehrambene industrije na okoliš, postajao sam sve svjesniji plastične ambalaže koja se koristi za hranu i onečišćenja koje stvaramo u okolišu. Odlučio sam pokušati odreći se plastike i smanjiti količinu bačene hrane. Počeo sam unositi male promjene u moju svakodnevnu rutinu, što je na kraju rezultiralo tim da sam počeo živjeti životom bez otpada - rekao je autor.
![](https://img.24sata.hr/gwVtJQ6iiOFPiVKx1tkOOjbAl2Y=/622x0/smart/media/images/2019-48/knjiga.jpg)
On u knjizi dijeli svoje omiljene recepte, savjete i trikove kako ne proizvoditi otpad. Otkriva i kako kuhati jednostavne, a ukusne obroke na bazi biljaka te pokazuje kako iskoristiti ostatke hrane i za čišćenje kuće, primjerice korice citrusa. U kuhinji se uvijek može trošiti manje i upotrijebiti svaki dio namirnica, pa čak i preostalu vodu iz graha iz konzerve, koju možete koristiti za izradu maslaca.
- Gubitak i bacanje hrane znači veliko trošenje resursa, uključujući vodu, zemlju, energiju, kao i nepotrebnu proizvodnju stakleničkih plinova. Prehrambeni otpad proizvodi 3,3 milijarde tona ugljičnog dioksida, što ubrzava globalne klimatske promjene. Da je otpadna hrana država, ona bi bila treći najveći proizvođač ugljičnog dioksida na svijetu, odmah iza SAD-a i Kine - kaže Max.
Eliminiranjem globalnog prehrambenog otpada uštedjeli bismo 44 milijuna tona ugljičnog dioksida godišnje.
- Kad bismo uštedjeli jednu četvrtinu trenutačno izgubljene ili bačene hrane, to bi bilo dovoljno da nahranimo 870 milijuna gladnih ljudi. Moja kuhinja je ispunjena staklenim posudama i spremnicima za višekratnu uporabu. Svjestan sam da je put do života bez otpada težak, ali svaka promjena znači - zaključuje autor.
POGLEDAJTE VIDEO SERIJAL 'ZENZACIJA' S IVANOM ŠARIĆEM:
Pokretanje videa...
![zenzacija 10](https://img.24sata.hr/veNedQKUA0D8EBfEAUiNCykc-GA=/880x587/smart/media/images/2019-42/zenzacija-promo-fotke-12.jpg)